Публічно-управлінські та цифрові практики
type: channel
description: Назва: Публічно-управлінські та цифрові практики Ліцензія Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення: Державний університет інформаційно-комунікаційних технологій внесено до Реєстру суб’єктів у сфері медіа. Ідентифікатор наукового журналу «Публічно-управлінські та цифрові практики»: R30-02944 (рішення №863 від 21.03. 2024 р.). Свідоцтво про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації: КВ № 25310-1525ОР Вид видання: журнал Статус видання: вітчизняне Мови видання: українська, англійська Вид видання за цільовим призначенням: наукове Періодичність: 4 рази на рік Сфера розповсюдження: загальнодержавна Категорія читачів: фахівці тематики наукового журналу, вчені, науково-педагогічні працівники, докторанти, аспіранти, студенти Тематична спрямованість: започатковано з метою розвитку вітчизняної системи публічного управління та адміністрування УДК 35+004(051) ISSN 2786-7412 DOI: 10.31673 Реферативні бази даних: Національна бібліотека України імені В.І. Вернадського, CrossRef, Index Copernicus International, Google Scholar Засновник: Державний університет інформаційно-комунікаційних технологій (раніше – Державний університет телекомунікацій) Адреса: вул. Солом’янська, 7, м. Київ, 03110, Україна Web-сайт: https://journals.dut.edu.ua/index.php/public/about Електронна пошта: pmdp@ukr.net; pmdp@duikt.edu.ua
language: uk-UA
publication name: Публічно-управлінські та цифрові практики
issn: 2786-7412
items: ІНСТИТУЦІОНАЛІЗАЦІЯ ІНФОРМАЦІЙНОГО ЛОБІЗМУ ЯК ПУБЛІЧНО-УПРАВЛІНСЬКОГО МЕХАНІЗМУ
items: МОБІЛЬНІ СИСТЕМИ ОЧИЩЕННЯ ВОДИ ДЛЯ УМОВ НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ: ДОСВІД УКРАЇНИ ТА ЄС
items: ЦИФРОВІЗАЦІЯ ТА ІННОВАЦІЇ В СТРАТЕГІЧНОМУ УПРАВЛІННІ
items: ЄВРОПЕЙСЬКА ПРАВОВА КУЛЬТУРА СТАЛОГО РОЗВИТКУ ЯК ОСНОВА ДЛЯ ЗЕЛЕНОГО ВІДНОВЛЕННЯ ЕКОНОМІКИ УКРАЇНИ
items: ІНСТРУМЕНТИ ДЕРЖАВНОГО РЕГУЛЮВАННЯ ЕКОНОМІЧНОЇ ЕФЕКТИВНОСТІ ДІЯЛЬНОСТІ МЕДИЧНИХ УСТАНОВ ВТОРИННОГО ТА ТРЕТИННОГО РІВНІВ
items: ІННОВАЦІЙНІ МОДЕЛІ МЕНЕДЖМЕНТУ ЯК ІНСТРУМЕНТ МОДЕРНІЗАЦІЇ ПУБЛІЧНОГО УПРАВЛІННЯ ОСВІТОЮ
items: СТРАТЕГІЧНІ ПРІОРИТЕТИ ТРАНСФОРМАЦІЇ ПУБЛІЧНОГО РЕГУЛЮВАННЯ СФЕРИ ВОДОВІДВЕДЕННЯ В УКРАЇНІ В КОНТЕКСТІ ЄВРОІНТЕГРАЦІЇ
items: ТРАНСФОРМАЦІЯ ПАРАДИГМИ ПУБЛІЧНОГО УПРАВЛІННЯ РЕГІОНАЛЬНИМ РОЗВИТКОМ: ВІД ЦЕНТРАЛІЗАЦІЇ ДО МЕРЕЖЕВОЇ ВЗАЄМОДІЇ В УМОВАХ ВІДНОВЛЕННЯ
items: ПУБЛІЧНЕ УПРАВЛІННЯ ФІНАНСОВОЮ СТІЙКІСТЮ ЗАКЛАДІВ ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я В УМОВАХ РЕФОРМУВАННЯ СИСТЕМИ МЕДИЧНОГО ФІНАНСУВАННЯ
items: НАВІГАЦІЯ ПРАВ І ПОСЛУГ ДЛЯ ЗВІЛЬНЕНИХ ВІЙСЬКОВОПОЛОНЕНИХ: МОДЕЛЬ ЛЮДИНОЦЕНТРИЧНОГО СЕРВІСУ
items: ТЕОРЕТИЧНІ ПІДХОДИ ДО ВИЗНАЧЕННЯ «ГІБРИДНИХ ЗАГРОЗ» ТА ЇХ ВПЛИВ НА ІНФОРМАЦІЙНУ СФЕРУ
items: Титул
items: Зміст

ІНСТИТУЦІОНАЛІЗАЦІЯ ІНФОРМАЦІЙНОГО ЛОБІЗМУ ЯК ПУБЛІЧНО-УПРАВЛІНСЬКОГО МЕХАНІЗМУ
type: item
description: Стаття присвячена обгрунтуванню причин та напрямів інституціоналізації інформаційного лобізму як механізму публічного управління. Взаємозв’язок інформаційного лобізму з формуванням основних комунікаційних ресурсів сучасного суспільства дозволяє говорити про необхідність його інституціоналізації у якості пріоритетного механізму публічного управління у контексті організації взаємодії з громадянським суспільством та забезпечення ефективності впливу а на його інститути. Саме інформаційне лобіювання слід інтерпретувати у якості мережно-інформаційної суб’єкт-об’єктної та суб’єктсуб’єктної комунікації, яка здійснюється через використання мас-медіа та соціальних медіа і передбачає двосторонній вплив державних інститутів та структур громадянського суспільства на основі використання механізмів інформування та формування громадської думки. Список використаних джерел 1. Братаніч Б.В. До визначення поняття «соціальний маркетинг». Гуманітарний вісник Запорізької державної інженерної академії. 2007. №30. С. 55-62. 2. Волошин В. Г., Мустафаєва У.С. Феномен лобізму та корупції у публічному управлінні. Державне управління: удосконалення та розвиток. 2022. № 10. http://nbuv.gov.ua/UJRN/Duur_2022_10_7 (дата доступу: 12 лютого 2025 р.) 3. Гнатенко Н. Г. Інституціоналізація лобізму в Україні: історія та сучасність. Гілея: науковий вісник. Вип. 115 (12). С. 434–439. 4. Годний С. Лобізм і теоретичні моделі політичної комунікації. Studia politologica Ucraino-Polona. 2018. Вип. 8. С. 193-198. 5. Денисюк А. В. Громадський лобізм в Україні: проблеми і перспективи розвитку. Гілея: науковий вісник. 2015. Вип. 102. С. 403-406. 6. Загурська-Антонюк В. Ф. Державне управління інформаційнокомунікативною безпекою та лобізм в Україні. Інвестиції: практика та досвід. 2020. № 3. С. 110-114. 7. Загурська-Антонюк В. Ф. Інформаційно-комунікативний ресурс як сучасна форма політично-ідеологічного лобіювання інтересів в українських реаліях. Політикус. 2018. Вип. 2. С. 102-106. 8. Заєць Д. Легітимізація комунік…
creator: О. Вінниченко
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 11
ending page: 19
doi: 10.31673/2786-7412.2026.010801

МОБІЛЬНІ СИСТЕМИ ОЧИЩЕННЯ ВОДИ ДЛЯ УМОВ НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ: ДОСВІД УКРАЇНИ ТА ЄС
type: item
description: У статті розкрито особливості водозабезпечення України в умовах надзвичайних ситуацій, що зумовлює потребу в упровадженні мобільних систем очищення води. З’ясовано, що повномасштабне вторгнення спричинило руйнування водогосподарської інфраструктури, що вимагає оперативного реагування через використання автономних систем очищення. Наголошено, що мобільні водоочисні установки забезпечують функціонування у кризових умовах, дозволяючи підтримувати життєдіяльність населення у регіонах, де централізоване водопостачання зруйноване. Констатовано, що в Україні вже застосовуються високотехнологічні рішення компанії Ecosoft, зокрема установка «ОАЗИС-С300», яка поєднує компактність, продуктивність і багатоступеневу систему фільтрації, що відповідає вимогам ISO та стандартам ЄС. Визначено, що європейський досвід, представлений технологіями BASOQUELL (Австрія) та Envirogen (Німеччина), засвідчує ефективність мобільних систем у забезпеченні безперебійного водопостачання під час кризових ситуацій. Зауважено, що ці технології відповідають положенням Водної рамкової директиви ЄС (2000/60/ЄС), яка орієнтує держави-члени на досягнення доброго екологічного статусу водних об’єктів і впровадження басейнового підходу до управління ресурсами. Підкреслено, що поєднання європейського досвіду, українських технологічних рішень та нормативних орієнтирів ЄС створює передумови для формування інтегрованої системи екстреного водопостачання України. Акцентовано увагу на тому, що адаптація європейських підходів до українських умов дозволить підвищити рівень національної водної безпеки, мінімізувати екологічні ризики та забезпечити стале функціонування водної інфраструктури в умовах воєнних і післявоєнних викликів. Список використаних джерел 1. Шевченко O., Кондратюк Є., Чарний Д. Автономні системи водопостачання підземними водами – необхідний запобіжник гуманітарних катастроф в умовах воєнної агресії. Геологічний журнал. 2022. № 3. С. 3-17. 2. Слободяник М. В. Адаптація систем водопостачання та водові…
creator: З. Гбур
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 20
ending page: 30
doi: 10.31673/2786-7412.2026.011802

ЦИФРОВІЗАЦІЯ ТА ІННОВАЦІЇ В СТРАТЕГІЧНОМУ УПРАВЛІННІ
type: item
description: У статті досліджено роль цифровізації та інновацій у трансформації системи стратегічного управління в умовах глобальної нестабільності та прискореного технологічного розвитку. Обґрунтовано, що цифрова трансформація є не лише інструментом модернізації управлінських процесів, а й ключовим чинником підвищення ефективності, адаптивності та конкурентоспроможності державних і корпоративних структур. Розкрито сутність цифровізації як комплексного процесу інтеграції інформаційнокомунікаційних технологій, великих даних, штучного інтелекту та платформних рішень у системі стратегічного планування й реалізації управлінських рішень. Проаналізовано сучасні тенденції розвитку цифрового врядування, зокрема впровадження інструментів електронної демократії, аналітики даних, автоматизованих систем підтримки прийняття рішень. Визначено, що інновації у стратегічному управлінні сприяють підвищенню прозорості, оптимізації ресурсного забезпечення, формуванню довгострокових стратегій розвитку та посиленню інституційної спроможності органів влади. Окрему увагу приділено питанням ризиків цифрової трансформації, серед яких кіберзагрози, алгоритмічна упередженість, дефіцит цифрових компетентностей і нормативно-правові обмеження. Доведено, що успішна реалізація цифрових стратегій потребує системного підходу, інтеграції інноваційних технологій у стратегічне планування, формування цифрової культури управління та розвитку людського капіталу. Зроблено висновок, що цифровізація та інновації є визначальними чинниками модернізації стратегічного управління та забезпечення сталого розвитку в сучасних умовах. Список використаних джерел 1. Гриценко А. А. Цифровізація економіки як фактор стратегічного розвитку підприємств. Економіка України. 2020. № 7. С. 4–18. 2. Дикань В. Л., Корінь М. В. Стратегічне управління розвитком підприємств в умовах цифрової трансформації. Бізнес Інформ. 2021. № 3. С. 252–258. 3. Краус Н. М., Краус К. М. Цифрова економіка: тренди та перспективи авангардного характеру розвитку. Еф…
creator: М. Єжеєв
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 31
ending page: 37
doi: 10.31673/2786-7412.2026.010327

ЄВРОПЕЙСЬКА ПРАВОВА КУЛЬТУРА СТАЛОГО РОЗВИТКУ ЯК ОСНОВА ДЛЯ ЗЕЛЕНОГО ВІДНОВЛЕННЯ ЕКОНОМІКИ УКРАЇНИ
type: item
description: У статті досліджується сутність європейської правової культури сталого розвитку та її роль як фундаментальної бази для повоєнного зеленого відновлення економіки України. Здійснено комплексний порівняльний аналіз європейського та національного законодавства у шести критичних секторах економіки України, що потребують відновлення: водопостачанні та водовідведенні, управлінні відходами, енергопостачанні, містобудуванні, будівельному секторі та управлінні «гарячими точками» промислового забруднення. Обґрунтовано необхідність імплементації концепції циркулярної економіки, інституціоналізації розширеної відповідальності виробника, переходу до інтегрованого екологічного врядування та неухильного дотримання принципів «забруднювач платить» і запобігання шкоді. Визначено критичні ризики для українського експорту внаслідок запровадження механізму вуглецевого коригування імпорту та доведено безальтернативність використання інноваційних кліматично нейтральних технологій під час інфраструктурної відбудови. Список використаних джерел 1. Бринзанська О. В. Охорона навколишнього середовища засобами кримінального права в актах м'якого права Ради Європи. Екологічне право. 2025. № 1. С. 11–17. DOI: https://doi.org/10.37687/2413-7189.2025.1.2. 2. Данилюк Л. Р. Проблемні аспекти поводження з побутовими відходами в Україні у контексті євроінтеграції. Право і суспільство. 2019. № 4. С. 17–22. DOI: https://doi.org/10.32842/2078-3736-2019-4-17. 3. Директива (ЄС) 2020/2184 Європейського Парламенту та Ради від 16 грудня 2020 року про якість води, призначеної для споживання людиною (нова редакція). https://eur-lex.europa.eu/legalcontent/EN/TXT/?uri=CELEX:32020L2184 4. Директива (ЄС) 2023/1791 Європейського Парламенту та Ради від 13 вересня 2023 року про енергоефективність (нова редакція). https://eurlex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32023L1791 5. Директива (ЄС) 2024/1275 Європейського Парламенту та Ради від 24 квітня 2024 року про енергоефективність будівель (нова редакція). https://e…
creator: О. Ігнатенко
creator: В. Мороз
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 38
ending page: 50
doi: 10.31673/2786-7412.2026.016404

ІНСТРУМЕНТИ ДЕРЖАВНОГО РЕГУЛЮВАННЯ ЕКОНОМІЧНОЇ ЕФЕКТИВНОСТІ ДІЯЛЬНОСТІ МЕДИЧНИХ УСТАНОВ ВТОРИННОГО ТА ТРЕТИННОГО РІВНІВ
type: item
description: У статті здійснено аналіз та узагальнення інструментів державного регулювання, спрямованих на підвищення економічної ефективності діяльності медичних установ вторинного та третинного рівнів в умовах трансформації системи охорони здоров’я України. Обґрунтовано, що медична сфера залишається стратегічним пріоритетом державної політики, що підтверджується зростанням бюджетних видатків на 2026 рік до 258,6 млрд грн, що на 38,8 млрд грн перевищує показник попереднього року. Водночас доведено, що кількісне збільшення фінансування не є достатньою умовою підвищення результативності функціонування госпітального сектору, оскільки визначальним чинником виступає ефективність механізмів розподілу та використання ресурсів. Проаналізовано нормативно-правові та фінансово-економічні засади реформування галузі, започатковані із прийняттям Закону України «Про державні фінансові гарантії надання медичних послуг та лікарських засобів», що закріпив модель оплати фактично наданих послуг. Розкрито особливості впровадження Програми медичних гарантій та принципу «гроші йдуть за пацієнтом», які трансформували кошторисну модель фінансування у контрактну систему взаємодії між державою та надавачами послуг. Доведено, що залежність фінансових надходжень від обсягу та структури пролікованих випадків формує економічну мотивацію до оптимізації витрат і підвищення якості медичної допомоги. Охарактеризовано організаційні інструменти державного впливу, зокрема формування госпітальних округів, автономізацію закладів шляхом їх перетворення на комунальні некомерційні підприємства, а також впровадження внутрішніх систем фінансового менеджменту. Обґрунтовано значення клінікоекономічних механізмів фінансування, застосування DRG-моделі, стратегічних та централізованих закупівель лікарських засобів і медичних виробів, що забезпечують стандартизацію витрат і підвищення прозорості бюджетних процесів. Окрему увагу приділено цифровим інструментам регулювання, зокрема функціонуванню електронної системи охорони здоро…
creator: О. Кравченко
creator: М. Стовбан
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 51
ending page: 60
doi: 10.31673/2786-7412.2026.010536

ІННОВАЦІЙНІ МОДЕЛІ МЕНЕДЖМЕНТУ ЯК ІНСТРУМЕНТ МОДЕРНІЗАЦІЇ ПУБЛІЧНОГО УПРАВЛІННЯ ОСВІТОЮ
type: item
description: У статті досліджено роль та значення інноваційних моделей менеджменту в процесі трансформації системи публічного управління освітою. Автор обґрунтовує, що традиційні адміністративні підходи в сучасних умовах глобалізації та цифровізації втрачають свою ефективність, що зумовлює необхідність впровадження гнучких (Agile), проєктно-орієнтованих та мережевих моделей управління. У ході дослідження проаналізовано ключові інструменти модернізації освітньої галузі, зокрема механізми державно-приватного партнерства, автономізацію закладів освіти та впровадження цифрових управлінських платформ. Визначено, що застосування інноваційного менеджменту дозволяє не лише підвищити якість освітніх послуг, а й забезпечити прозорість прийняття управлінських рішень та ефективний розподіл ресурсів. Особливу увагу приділено концепції «освітнього сервісу» в межах публічного управління. За результатами дослідження зроблено висновок, що успішна модернізація галузі можлива лише за умови системного поєднання інституційних змін із розвитком управлінської компетентності керівників освітніх структур. Практичне значення отриманих результатів полягає у можливості їх використання для розробки стратегій розвитку освіти на регіональному та державному рівнях. Список використаних джерел 1. Биков В. Ю. Цифрова трансформація суспільства і розвиток комп’ютернотехнологічної платформи освіти. Педагогіка і психологія. 2019 С. 15-21 2. Кондур О. Інноваційний менеджмент у системі управління вищим навчальним закладом. Науковий вісник Миколаївського національного університету імені В. О. Сухомлинського. Педагогічні науки. 2017. № 4 (59). С. 254–258 3. Мармаза О. І. Стратегічний менеджмент: візія професійного розвитку керівника закладу освіти. Харків: ТОВ «Планета-принт», 2015.103 с. 4. Соколова Е. Т. Теоретико-методологічні засади дослідження інноваційних управлінських форм у системі вищої освіти України. Modern Economics, 2021. № 29 (2021). С. 176–181 5. Соколова Е. Т. Система інноваційних форм менеджменту як меха…
creator: Т. Краснобока
creator: Л. Шкіль
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 61
ending page: 70
doi: 10.31673/2786-7412.2026.010608

СТРАТЕГІЧНІ ПРІОРИТЕТИ ТРАНСФОРМАЦІЇ ПУБЛІЧНОГО РЕГУЛЮВАННЯ СФЕРИ ВОДОВІДВЕДЕННЯ В УКРАЇНІ В КОНТЕКСТІ ЄВРОІНТЕГРАЦІЇ
type: item
description: У статті обґрунтовано формування нової парадигми публічного регулювання сфери водовідведення в Україні в умовах після кризового відновлення, євроінтеграційних трансформацій та зростання екологічних викликів. Доведено, що чинна модель управління, орієнтована переважно на підтримання функціонування зношеної інфраструктури, не забезпечує довгострокової екологічної безпеки, економічної ефективності та інвестиційної привабливості галузі. Запропоновано концептуальний перехід від моделі «підтримання життєдіяльності» до моделі сталого, інноваційного та екологічно орієнтованого розвитку систем водовідведення, заснованої на принципах інтегрованого управління водними ресурсами, ресурсоефективності та цифрової трансформації. У роботі визначено п’ять ключових стратегічних пріоритетів модернізації публічного регулювання галузі: гармонізацію національного законодавства з європейськими екологічними директивами; запровадження стимулюючого тарифоутворення, спрямованого на оновлення інфраструктури та залучення інвестицій; забезпечення технологічної енергонейтральності очисних споруд шляхом впровадження енергоефективних та циркулярних рішень; формування системного регулювання нецентралізованого водовідведення як складової територіальної екологічної безпеки; а також цифровізацію моніторингу та управління водовідвідними процесами на основі сучасних інформаційно-аналітичних платформ. Обґрунтовано, що реалізація запропонованих підходів сприятиме підвищенню прозорості управлінських рішень, зниженню екологічних ризиків, оптимізації експлуатаційних витрат та формуванню довгострокової фінансової стійкості підприємств водопровідно-каналізаційного господарства. Запропонована модель публічного регулювання орієнтована на поєднання економічних, екологічних і соціальних інструментів управління, що відповідає сучасним стандартам сталого розвитку та практикам Європейського Союзу. Список використаних джерел 1. Bivins A., North D. Wastewater-Based Epidemiology: Global Collaborative to Support Public Hea…
creator: М. Крилов
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 71
ending page: 87
doi: 10.31673/2786-7412.2026.017207

ТРАНСФОРМАЦІЯ ПАРАДИГМИ ПУБЛІЧНОГО УПРАВЛІННЯ РЕГІОНАЛЬНИМ РОЗВИТКОМ: ВІД ЦЕНТРАЛІЗАЦІЇ ДО МЕРЕЖЕВОЇ ВЗАЄМОДІЇ В УМОВАХ ВІДНОВЛЕННЯ
type: item
description: Метою статті є аналіз особливостей трансформації парадигми публічного управління регіональним розвитком в Україні, зокрема вивчення процесів відходу від централізованих управлінських моделей до мережевої взаємодії органів влади в умовах відновлення територій. Автор розглядає сучасну практику реалізації публічної політики, у якій виявлено проблеми нормативноправового регулювання, низький рівень координації між органами влади, надмірну бюрократизацію процедур та обмежену ефективність механізмів контролю й підзвітності. Підкреслюється, що накопичені труднощі пов’язані з тривалим домінуванням ієрархічно-централізованої моделі управління, що обмежувало адаптивність системи до локальних потреб і специфіки розвитку територій. У статті обґрунтовано, що ефективність публічного управління дедалі більше залежить від компетентності людського капіталу, аналітичних навичок та здатності інституцій створювати умови для їх реалізації. Розглянуто стратегічне планування як важливий механізм забезпечення узгодженості рішень, що поєднує централізовані орієнтири із локальними потребами громад. Особлива увага приділяється ролі органів місцевого самоврядування та військових адміністрацій у процесі координації, забезпечення безпеки, мобілізації ресурсів та реалізації заходів з відновлення територій. Аналіз оновленої Державної стратегії регіонального розвитку на 2021-2027 роки демонструє зміну ієрархії стратегічних цілей: безпекові пріоритети набувають визначального значення, а регіональна політика інтегрує безпекові, відновлювальні та євроінтеграційні орієнтири. Стратегічне планування набуває рис адаптивного та антикризового інструменту, що передбачає горизонтальні механізми взаємодії, мережеві формати співпраці та активну участь громад у процесах прийняття рішень. Висновки дослідження свідчать, що війна стала детермінантою глибинної трансформації публічного управління: від первісного посилення централізації до формування складної системи, де стратегічні рішення виробляються у взаємодії дер…
creator: І. Крилова
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 88
ending page: 98
doi: 10.31673/2786-7412.2026.015908

ПУБЛІЧНЕ УПРАВЛІННЯ ФІНАНСОВОЮ СТІЙКІСТЮ ЗАКЛАДІВ ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я В УМОВАХ РЕФОРМУВАННЯ СИСТЕМИ МЕДИЧНОГО ФІНАНСУВАННЯ
type: item
description: У статті розглянуто механізми публічного управління фінансовою стійкістю закладів охорони здоров’я в умовах реформування системи медичного фінансування. У роботі окреслено концептуальні засади нової моделі фінансування, що передбачає державні гарантії обсягу безоплатної медичної допомоги, фінансовий захист населення у разі захворювання, соціально справедливий розподіл публічних ресурсів та мінімізацію неформальних платежів. Встановлено, що фінансова стійкість закладів формується на основі взаємодії централізованих державних гарантій, муніципальної підтримки та управлінської спроможності закладів до стратегічного планування. Закони та нормативно-правові акти, зокрема стаття 3 Закону України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення», визначають правові засади функціонування системи фінансових гарантій і забезпечують централізоване фінансування пакета медичних послуг, що створює базову дохідну основу для закладів охорони здоров’я. При цьому реалізація програм громадського здоров’я, протиепідемічних заходів, медико-соціальної експертизи та інших загальнодержавних функцій здійснюється через окремі державні бюджетні видатки. Важливим аспектом є також фінансування місцевих програм розвитку комунальних закладів, модернізації інфраструктури та стимулювання персоналу. У статті підкреслено роль сучасних інструментів фінансового менеджменту, таких як система «гроші йдуть за пацієнтом», централізовані закупівлі через ProZorro та ДП «Медичні закупівлі України», а також цифрові платформи для моніторингу та верифікації обсягів наданих послуг. Встановлено, що інтеграція фінансового менеджменту із стратегічним управлінням закладу забезпечує прогнозування доходів, контроль витрат та формування резервів ліквідності. Окремо висвітлено значення оцінювання якості медичних послуг, задоволеності пацієнтів та професійного рівня персоналу як чинників формування нематеріального капіталу та стабільного попиту на послуги. Акцентовано увагу на тому, що впровадження меха…
creator: Р. Палагусинець
creator: О. Марушева
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 99
ending page: 109
doi: 10.31673/2786-7412.2026.010988

НАВІГАЦІЯ ПРАВ І ПОСЛУГ ДЛЯ ЗВІЛЬНЕНИХ ВІЙСЬКОВОПОЛОНЕНИХ: МОДЕЛЬ ЛЮДИНОЦЕНТРИЧНОГО СЕРВІСУ
type: item
description: У статті обґрунтовано людиноцентричну модель прийому військовополонених після обміну як цілісний управлінський алгоритм, що поєднує безпекові процедури, медичну стабілізацію, психологічну підтримку, правову навігацію, документальну інтеграцію та подальший соціальний супровід. Вихідною проблемою визначено фрагментарність дій різних суб’єктів, що спричиняє затримки рішень, дублювання функцій і ризики вторинної травматизації. Методологічну основу становлять системний та інституційний підходи з фокусом на розподілі ролей, відповідальностей і підзвітності, а також процесний і ризик-орієнтований підходи для виокремлення критичних точок на етапах «перший контакт – стабілізація – інтеграція – супровід – оцінювання». Запропоновано інституційну архітектуру моделі у вигляді семи взаємопов’язаних блоків прийому та механізм координації через визначений центр відповідальності. Окреслено інструменти державного управління (нормативні, організаційні, економічні, комунікаційні, технологічні) та підходи до оцінювання якості реалізації без використання недоведених кількісних показників. Практична цінність полягає у можливості застосування результатів для розроблення міжвідомчих протоколів, стандартів прийому і програм реінтеграції, а також для удосконалення сервісної навігації прав і послуг для звільнених осіб. Список використаних джерел 1. Женевська конвенція про поводження з військовополоненими від 12 серпня 1949 р. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/995_153 (дата звернення: 01.03.2026). 2. Протокол додатковий до Женевських конвенцій від 12 серпня 1949 р., що стосується захисту жертв міжнародних збройних конфліктів (Протокол I), від 08 червня 1977 р. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/995_199 (дата звернення: 01.03.2026). 3. Про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їхніх сімей : Закон України від 26.01.2022 № 2010-IX. Відомості Верховної Ради України. URL: https:…
creator: Д. Прокопович-Ткаченко
creator: В. Івчук
creator: І. Світлак
creator: В. Саричев
creator: О. Поплавський
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 110
ending page: 132
doi: 10.31673/2786-7412.2026.014710

ТЕОРЕТИЧНІ ПІДХОДИ ДО ВИЗНАЧЕННЯ «ГІБРИДНИХ ЗАГРОЗ» ТА ЇХ ВПЛИВ НА ІНФОРМАЦІЙНУ СФЕРУ
type: item
description: Складність сучасного безпекового середовища зумовлює необхідність переосмислення теоретичних підходів до інтерпретації феномену гібридних загроз та їх управлінських наслідків для інформаційної сфери. Розмитість меж між військовими, політичними, економічними й цифровими інструментами впливу створює виклики для державного управління, оскільки традиційні моделі реагування виявляються недостатніми в умовах багатодоменного тиску. Невизначеність дефініцій і фрагментарність нормативних підходів ускладнюють формування узгодженої державної інформаційної політики. Метою дослідження є систематизація теоретичних підходів до визначення гібридних загроз та з’ясування механізмів їх впливу на інформаційну сферу в контексті публічного менеджменту. Методологічну основу становлять концептуальний аналіз, порівняльний підхід до інтерпретації дефініцій, елементи системного та інституційного аналізу, а також структурно-функціональне оцінювання впливу на інформаційні процеси. У результаті дослідження встановлено, що теоретичні підходи до трактування гібридних загроз розвиваються у кількох взаємодоповнювальних вимірах: концептуальному, правовому, безпеково-політичному, інформаційнокомунікаційному та управлінському. Показано, що центральним інструментом впливу на інформаційну сферу виступає дезінформація, яка поєднується з маніпулятивними наративами, алгоритмічним посиленням контенту та поведінковими механізмами впливу на аудиторії. Доведено, що ефективність державної відповіді залежить від здатності поєднати нормативні обмеження із швидкістю комунікаційного реагування, а також від рівня координації між суб’єктами стратегічних комунікацій і структурами аналізу ризиків. Обґрунтовано доцільність переходу від реактивних моделей до безперервного управлінського циклу моніторингу, оцінювання та коригування інформаційної політики. Отримані висновки засвідчують, що інтеграція теоретичних підходів у практику публічного менеджменту дозволяє сформувати більш узгоджену модель управління інформаційною ст…
creator: Т. Ярошовець
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 133
ending page: 143
doi: 10.31673/2786-7412.2026.011196

Титул
type: item
description: Титул
creator: admin admin
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 1
ending page: 6

Зміст
type: item
description: Зміст
creator: admin admin
rights: Авторське право (c) 2026 Публічно-управлінські та цифрові практики
date: 2026-03-30
publication date: 2026-03-30
number: 1
starting page: 7
ending page: 10